E-BOOK Cum detectăm și cum luptăm cu știrile false > "A Field Guide to 'Fake News' and Other Information Disorders"
![](https://www.apti.ro/sites/default/files/styles/large/public/field/image/fake-news-guide-cover.jpg?itok=wtUaLPmC)
Broșura digitală “A Field Guide to ‘Fake News’ and Other Information Disorders” face lumină, mai ales pentru cei inițiați la nivel tehnic, în domeniul “știrilor false”. E-book-ul oferă unele soluții pentru a verifica informațiile online și pentru a face față fluxului continuu de fapte care ne sunt afișate zilnic în platformele sociale.
Cartea electronică a fost realizată de:
- Liliana Bounegru
- Jonathan Gray
- Tommaso Venturini
- Michele Mauri
și este girată de mai multe organizații, asociații și instituții educaționale din lume (este un proiect inițiat de Public Data Lab, cu ajutor de la First Draft).
Creația vine exact la timp, deoarece în curînd expiră termenul de consultare a cetățenilor și organizațiilor despre o eventuală inițiativă legislativă europeană în privința știrilor false și discursului de ură online. Aflasem că există interes în comunitatea europeană despre acest subiect de la dezbaterea organizată de Reprezentanța Comisiei Europene în România, la care a participat Mariya Gabriel, responsabil pentru economia și societatea digitală.
Ghidul de față explorează metodele digitale folosite azi pentru a studia știrile virale false, meme-urile politice, practicile de trolling și modul în care aceste lucruri se răspândesc în social media. Scopul primordial este să aducă elemente noi în dezbaterea publică și să-i facă pe utilizatorii de Internet să conteste această tendință care se răspândește cu o viteză uimitoare și în moduri pe care nu le bănuiam acum doi-trei ani.
E-book-ul poate constitui un manual digital, deoarece oferă definițiile de bază, moduri de cercetare ale fenomenului și legături către surse de informare coerente și de încredere, pentru cei interesați să ducă mai departe documentarea.
Ce sunt “știrile false”
La un moment dat, în ghid se precizează că știrile false există deoarece nu sunt destule știri în care să avem încredere. Cu alte cuvinte, se induce ideea că a scăzut calitatea jurnalismului global sau că el a fost afectat de mediul digital în asemenea măsură încât nu mai poate ține pasul cu pseudo-informațiile.
Potrivit ghidului, știrile false sunt:
- o armă în lupta informațională;
- o formă cinică de a profita de public;
- un catalizator al curentelor “alt-right” din întreaga lume;
- o luptă partizană având ca scop instituirea unui “Minister al Adevărului” liberal;
- un produs secundar nedorit al platformelor online;
- un semnal subtil care anunță moartea instituțiilor tradiționale creatoare de cunoștințe (organizațiile de presă, în principal) și care anunță o eră “post-adevăr” în viața politică și publică.
Dar știrile false sunt interesante pentru publicul larg nu doar pentru că sună bine și oferă informații ce apelează la resorturi instinctuale, ci și pentru că forma lor nu este foarte diferită de cea a “știrilor autentice”.
Ce soluții există pentru a ne apăra de “știrile false”
Acest ghid sugerează unele metode prin care putem contracara ponderea acestui tip de informații în spațiul public tradițional și digital. Iată câteva dintre ele:
- educație instituțională “de tip new media literacy” (în România, recomandăm inițiativele din domeniu ale organizației non-guvernamentale MediaWise)
- inițiative private sau organizaționale de educare a publicului prezent pe Internet;
- soluții de nivel tehnic, de la conținut certificat prin meta-date la proiecte de verificare automată a faptelor din texte.
Contribuția cea mai importantă a acestei cărți digitale este aceea că se constituie într-un mic manual de verificare factuală și reprezentare grafică a abuzurilor informaționale și că oferă o mulțime de sugestii tehnice. Ghidul conține mai multe “rețete”, adică studii de caz gata prelucrate, de la nivelul adunării și prelucrării datelor, până la cel al vizualizării grafice și al stabilirii conexiunilor între înregistrări.
Toate instrumentele prezentate sunt online la îndemâna oricui, de la o căutare complexă pe Google de tipul:
[pope AND endorse* AND (trump OR clinton) AND NOT (hoax OR "fake news" OR lie OR debunk)]
până la algoritmi care prelucrează date brute și le transformă în scheme grafice.
Iată o scurtă listă a celor mai utile instrumente prezentate în carte:
Partea cea mai interesantă la domeniul știrilor false este faptul că dezinformarea și propaganda nu arată mereu la fel ca sursele de informații legitime - cu combinația obișnuită de titluri, imagini și texte - pe care le regăsim la BBC, CNN și alte site-uri de încredere, dar sunt mult mai diseminate decât ele.
De fapt, imaginile și mai ales meme-urile, circulă mai ales prin platformele sociale și mediul acesta de circulație diluează foarte mult conținutul. Astăzi, este necesară o atenție mult mai ridicată față de fiecare titlu, imagine și link cu care suntem expuși în diversele locuri din care ne informăm. Avem însă energia și atenția necesare pentru a discerne “adevărul” de “non-adevăr”?
Add new comment